Vizsgatételek az Általános kémia c. előadáshoz
I. éves kémiatanár szakos hallgatók részére

1.	Termodinamikai alapfogalmak és összefüggések (munka, hő, belső energia, I. főtétel, entalpia, hőkapacitás). Termokémia (reakcióhő, standardentalpia, képződéshő, Hess-tétel, folyamathők). Kapcsolatok erősségét jellemző fogalmak.
2.	Reakciókinetikai alapfogalmak (reakciósebességgel kapcsolatos mennyiségek, elemi és összetett reakciók, sebességi egyenlet, rendűség, molekularitás). 
3.	A reakciók mechanizmusa (konszekutív reakciók, sebességmeghatározó lépés, katalízis, láncreakció, párhuzamos reakciók, egyensúlyra vezető reakciók).
4.	A reakciósebesség hőmérsékletfüggése (Arrhenius-egyenlet, ütközési elmélet, aktivált komplex elmélet).
5.	A kémiai egyensúlyok törvényszerűségei (a H2 + I2 rendszer, az egyensúlyi állandó fajtái, tömeghatás törvénye, összetett reakciók egyensúlya). Az egyensúlyi állandó hőmérsékletfüggése (Vant Hoff-egyenlet, Le Chatelier-elv).
6.	Sav-bázis egyensúlyok (Arrhenius-, ill. Brönsted-féle sav-bázis elmélet, disszociációs állandók, hidrolízis, pufferoldatok, sav-bázis titrálás). 
7.	Komplexképződési egyensúlyok (Lewis-féle sav-bázis elmélet, stabilitási állandók, akva- és hidroxokomplexek, amfotéria)
8.	Egykomponensű rendszerek fázisegyensúlyai (Clausius-Clapeyron-egyenlet, olvadáspontgörbe, H2O és CO2 fázisdiagramja). 
9.	Az oldószer fázisegyensúlyai (Raoult-törvény, forráspontemelkedés, fagyáspontcsökkenés, oldott elektrolit disszociációfokának meghatározása).
10.	Heterogén kémiai egyensúlyok (elektrolitok oldódási egyensúlya, oldhatósági szorzat, kémiai egyensúlyok szilárd- és gázfázis között). Megoszlási egyensúly.
11.	Ozmotikus egyensúly (Vant Hoff-egyenlet). Oldhatósági egyensúlyok (szilárd anyagok és gázok oldhatósága, Henry-törvény).
12.	Folyadékelegyek folyadék-gőz fázisegyensúlya (ideális és nemideális elegy, likvidusz- és vaporgörbe, desztilláció, azeotróp elegy). 
13.	Szilárd-folyadék fázisegyensúlyok (szolidusz- és likviduszgörbe, elegykristály).
14.	Elektródreakciók sebessége és egyensúlya (elektrokémiai alapfogalmak, Galvani-potenciálkülönbség, elektródpotenciál, standardpotenciál, Nernst-egyenlet). Az elektródok fajtái.
15.	Galváncellák (celladiagram, elektromotoros erő, koncentrációs elem, cellareakció egyensúlyi állandója és E0MF kapcsolata, elektrolízis, bomlásfeszültség, túlfeszültség, Faraday-törvény).
16.	Gázok (ideális gázok, Dalton-törvény, kinetikus gázelmélet feltevései, a moláris belső energia hőmérsékletfüggése).
17.	Intermolekuláris kölcsönhatások (van der Waals-erők fajtái, állandó és indukált dipólusmomentum, hidrogénkötés). 
18.	Folyadékok (felületi és határfelületi feszültség, kohézió és adhézió, nedvesítése, kapillárisemelkedés és –süllyedés). 
19.	Szilárd anyagok (amorf és kristályos szerkezet tulajdonságai, elemi cella, kristályrácsok kötéstípus szerinti csoportosítása, szoros illeszkedés elve).

20.	Az anyagszerkezet alapjai  bevezetés (tömeg-energia ekvivalencia, foton fogalma, de Broglie-egyenlet, hullám-részecske dualizmus). 
21.	Az atommag szerkezete (izotópia fogalma, magmodellek, radioaktív sugárzás fajtái, a radioaktív bomlás törvénye, magreakciók).
22.	Az atomok és molekulák elektronszerkezete  bevezetés (hullámfüggvény, Schrödinger-egyenlet kvalitatív tárgyalása, sajátfüggvény és -energia fogalma, tartózkodási valószínűség, Heisenberg-féle határozatlansági reláció).
23.	A hidrogénatom elektronszerkezete (H-atom vonalas színképe, Bohr-modell, kvantummechanikai modell, kvantumszámok, pálya- és spin-impulzusmomentum, s-, p-, d-pályák, csomósíkok és csomófelületek). 
24.	A többelektronos atomok elektronszerkezete (független elektron modell, effektív rendszám, pályaenergia, Koopmans-tétel, kiépülési-elv.) A periódusos rendszer elve (ionizációs energia, elektronaffinitás, atomsugár, ill. Allred-Rochow-féle elektronegativitás változása a rendszám függvényében, elemek közötti rokonságok).
25.	Homonukleáris kétatomos molekulák elektronszerkezete (1. és 2. periódus molekulái, molekulapálya fogalma, - és -pályák, atompályák erősítő, ill gyengítő interferenciája, a kémiai kötés értelmezése, a kötésrend fogalma).
26.	Többatomos molekulák elektronszerkezete (LCAO-módszer, H2O kanonikus és lokalizált molekulapályái, delokalizált rendszerek  benzol, CO32—ion, határszerkezetek).
27.	A hibridizáció (promóció, hibridpályák és jelölésük, példák: CH4, NH3, H2O, HF, BeCl2, BF3, PCl5, SF6, stb.).

A vizsgán a hallgatók két tételt húznak, az elsőt az 1.-19., ill. a másodikat a 20.-27. tételek közül. 

Budapest, 2002. december 19.					Szalay Roland